![](skannerid.gif) SKANNERID...
[ joint effort of Goodwin and Äripäev ]
Allpool leiab mõnest minu varasemast artiklist
kindlasti seisukoha, et hea skanner on suur
trummelskanner mis annab välja CMYK-i ehk
neljavärvitrüki jaoks lahutatud pilti. Tuleb
tunnistada, et viimastel aastatel on olukord kõvasti
muutunud, nii et isegi mina julgen tasaskannerile mõelda
- ja see on igati hea põhjus siinkohal veidi
tehnoloogiasse süveneda ja üht-teist praavitada. Edasilugemist on veel üsna vähe,
loodetavasti õnnestub seda juurde tekitada.
TASA- JA TRUMMELSKANNER
ehk CCD (charge-coupled device) ja
fotokordisti (photomultiplier tube) on kaks
pildilugemistehnoloogiat, mida siiani on kombeks olnud
pruukida. Tegelikult on veel kolmaski, CIS (contact
image sensor), mida kasutatakse hetkel põhiliselt mustvalgetes
miniskannerites mida näiteks klaviatuuri sisse
ehitatakse, ning CIS'ist on tulemas ka värviversioon -
aga igal juhul saab tegemist olema madalama kvaliteediga
skanneritega.
CCD on mikroskeem, kus hulk valgustundlikke elemente
on kõrvuti pandud - muideks sama kasutatakse ka
videokaamerates, ainult et seal on see maatriks mitte riba.
CCD iga element on aga siiski vaid heleduse- ja mitte
värvitundlik, nii et skanneris tuleb kas panna kokku
kolm riba ja igaühele oma filter - punane, roheline,
sinine - anda (kõige levinum lahendus täna), vahetada
sama riba ees kiiresti filtreid (AGFA high-end
skanner SelectScan) või siis leppida pildist kolm korda
üle sõitmise ja iga kord filtri vahetamisega (oli
kunagi peamine lahendus, seoses CCD odavnemisega ei
kasuta seda vist enam keegi). Tavalisel 600 DPI (dots-per-inch,
punkti tolli kohta) A4-skanneril on CCD umbes 4800
kõrvutise elemendiga (ja selliseid ribasid on kolm), ehk
600 x 8 (A4 laius on umbes 8 tolli). Sellise lugemispeaga
siis sõidetakse skaneerimise käigus üle lehekülje,
lugedes pilti soovitud skaneerimisresolutsioonile vastava
tihedusega sisse rida-haaval.
Tasaskannerid kipuvad olema kohati resolutsiooniga
nagu näiteks 300 / 600 DPI, ehk ühes suunas 300 ja
teises 600, mis tähendab et CCD-element annab 300 DPI, aga
tehes pea liikumisel tihedamalt mõõtmisi saadakse
teises suunas parem tulemus. Minu praktika kipub aga
näitama, et kahe kõrvutise CCD-elemendi nägemisulatus niigi
veidi kattub, nii et nendega tihedamalt pildistamine ei
anna suurt efekti. Odavate tasaskannerite hädaks on ka
see, et liikumissuunas resolutsiooni muutmine on pead
liigutava mootori juhtimisega lihtne saavutada, siis
lugemispea jääb ikka samaks, n-elemendiliseks ja ainus
võimalus teist resolutsiooni kui maksimaalne saada on
osade elementide tulemused lihtsalt kõrvale jätta.
Kallistel prepress-kasutuseks mõeldud skanneritel
(Linotype-Hell'i Topaz näiteks) on zoom-optika, mis
alati õige pildi CCD peale projitseerib.
Fotokordisti ja trummelskanneri puhul on elu muidugi
palju lihtsam, sest meil on ainult üks lugemiselement.
Trummelskanneri puhul kinnitatakse skaneeritav nimelt pleksiklaasist
trumlile, mis pannakse teataval määral treipinki
meenutavas skanneris pöörlema, ning lugemispea optika
sõidab sobiliku kiirusega trumli kohal. Siin saab lihtsalt
muuta resolutsiooni mõlemas suunas, juhtides trumli
pöörlemis- ja pea liikumiskiirust. Ka on
trummelskanneri lugemispead tänu heale optikale reeglina võimalik
teravustada väiksemaks, kui punkti suurus käsiloleva
skaneerimise puhul olema peaks, näiteks 1/600 tolli 600
DPI skaneeringu puhul. Tulemuseks muidugi väga terav
pilt.
Üldiselt hakkab aga CCD-tehnoloogia
trummelskanneritele järele jõudma. Kui elementide hulk
CCD-lugemispeal läheb suuremaks, muutub väiksemaks ka
ühe elemendi nägemisraadius - mis mind eriti rahuldab.
RGB, CMYK ja LAB
Kui veel mõni aasta tagasi kippus
trükiettevalmistuseks vajaliku värvilahutuse saamiseks
olema vaja kallist trummelskannerit, sest lihtsalt nende
tootjad olid ainukesed kellel olid olemas vajalikud
algoritmid, siis tänaseks hakkab see know-how ka
personaalarvutitesse jõudma. Loomulikult on edasi
läinud ka arvutid ise, mis annab piisavalt
rehkendusvõimsust selleks, et õigete värvilahutusparameetrite
leidmiseks poleks enam vaja inimese intuitsiooni, vaid
selle kõik saab lihtsalt välja rehkendada. Ja kui saab
välja rehkendada, siis miks ei võiks see toimuda hoopis
printeris?
Sinna poole asi tasapisi liigubki. Skanner loeb RGB-d,
telekas näitab RGB-d, www kasutab RGB-d, trükime me aga
mitte punase, rohelise ja sinise vaid tsüaani, magenta
ja kollasega (must muidugi kah). Järelikult on
tänastest rakendustest vaid ühe jaoks vaja CMYK-värve,
mujal saaks ilma hakkama. Lisaks on aga veel näiteks
sellised võimalused pilte hankida nagu PhotoCD, kus
kasutatakse hoopis kolmandat värvisüsteemi, mis
sarnaneb kangesti rahvusvahelise värvistandardi ehk CIE
Lab'iga.
Üldiselt tundubki, et Lab saab ühel päeval
arvutisiseseks värvistandardiks, aga sinna läheb veel
õige mitu aastat, sest täna võiks rääkida siiski
esimestest toodetest, mis sellist lähenemist lubavad.
... mis saab ajaloolise tõe huvides siin ära toodud,
aga tegelikult on kohati veidi vastuolus minu tänaste
arvamistega.
- Sullivan's
Online Scanning Resources on see koht, kuhu
kõik harilikult viitavad, kui jutuks on
skannimine.
- Start
With a Scan on jupike Peach Press'i
sellenimelisest raamatust. Ma ei saa öelda, et
ma nendega igati nõustuksin, aga kuniks ma pole
ise paremat pildikorrektsiooni-selgitust
kirjeldanud, lugege seda.
- Charles Poyntoni FAQ
about Colourspace and Gamma sest
skannimine on ju seotud nimelt värviga.
- Üsna suur osa lauaskanneri-tööst kipub olema
trükitud piltide skannimine, ja sellisel puhul
kipub tekkima nähtus nimega moiré. Guy's
Digital Imaging Tips võiks sellega
võitlemise puhuks abiks olla, aga seal on ka
muid kasulikke soovitusi.
Tahaks lisada?
Aga palun! Mina olen Peeter Marvet ehk pets@goodwin.ee, ja
igasugune abi on igati ja alati teretulnud.
WWW
Copyright © 1996, 97 Peeter
Marvet.
All Rights Reserved
Siintoodud materjalide kasutamine muuks kui isiklikuks
tarbeks on kõvasti keelatud.
Kõik artiklid autorite ja Äripäeva poolt siin
kasutamiseks lahkelt lubatud.
www.goodwin.ee peal asuv tarkvara meie teada tasuta
levitamiseks lubatud.
Kõik nimetatud kaubamärgid kuuluvad kellelegi.
|